Rad bi, da jih odpeljeva nazaj.
Tale pa misli, da se lahko vrnejo brez naju.
Ja, na vzhod. Proti soncu.
Razumem. Lahko mi zaupaš.
V Afriko.
Moram jo obrniti. Bi raje videl, da je ne.
Moram jo obrniti, če bi radi prišli v Afriko.
Daj mi krmilo. Bi nas rad ubil?
Prav. Skopaj se, ne prenašam tvojega smradu.
Smrdiš, suženj neumni.
Vzhod.
Opozoriti jih morava.
Ko bomo blizu, začneva kričati.
Preiskali bodo ladjo.
Pripravi se.
ŠEST TEDNOV
Streljajte nad glavami!
Noter!
Vrata!
ISABELLA II., KRALJICA ŠPANIJE
Vaša Visokost,
nekaj se je zgodilo.
MARTIN VAN BUREN, 8. PREDSEDNIK ZDA
G. Predjednik, španski ambasador, g. Calderon.
Kaj? -G. Calderon.
Ne zdaj.
Nujno je, gospod.
GLASUJTE ZA MARTINA VAN BURENA
Po napornem dnevu, bi rad popil svoj konjak.
Razumem.
Mislil sem, da bi za to radi poskrbeli osebno.
V tej deželi imamo 4 milijone črnuhov.
Zakaj bi se obremenjeval s štiriinštiridesetimi?
Več razlogov je za to. - Sam poskrbi za to.
Ladija se imenuje La Amistad.
Premajhna je za prekoceanski prevoz sužnjev.
Torej so sužnji iz plantaže?
Ne nujno.
Videti že niso.
Res pa je, da sem jih videl le za trenutek.
Imajo kaj brazgotin?
Brazgotin? -Ja.
Zajeli so jih ob obali Long lslanda.
Prepeljali so jih v New Haven
in jih predali policiji.
Kakšnih 40 jih je. Med njimi je tudi nekaj otrok.
Pojutrišnjem se začne proces.
Obtoženi so umora.
Bom videl, kaj lahko storim.
Zavlačujem lahko z obtožbo o nezakonitem prijetju.
POKOL NA MORJU TEŽAVEN PRIMER SUŽNJEV
Poskrbeti moramo vsaj za dobrega zagovornika.
BORBA ZA SVOBODO NA MORJU
Poglavar!
On ni poglavar!
Okrožnemu sodišču ZDA
predseduje Andrew T. Judson.
Če smem.
Tožilstvo zastopa Holabird.
Predstavil bi obtožnico, ki jih bremeni ropanja in umora.
Tu imam zahtevo... - Jaz sem govoril.
Vem, g. Holabirde. Brali ste obtožnico.
Zahteva za pregled postopka, jih bo razbremenila vsega.
Zahteva ne pomeni nič,
če je ne potrdi višje sodišče.
Res je, g. Tappan.
Prosim vas, čeprav je to vaša navada,
da nehate oponašati odvetnika, če to niste.
Kot sem rekel... - Sodnik.
G. minister.
ZUNANJI MINISTER JOHN FORSYTH
Tu sem v imenu predsednika ZDA.
Zastopam pa zahteve kraljice lsabelle.
Skrbi jo pogodba o oceanih iz leta 1 795.
Izvolite. - Hvala.
Sužnji so last Španije.
Zato jih moramo po 9. členu pogodbe
vrniti.
Upoštevanje pogodbe je v tem primeru najpomembnejše.
Sužnji so najini.
Nisem še srečal... - Kdo ste?
Thomas R. Gedney in Richard W. Meade,
čeprav sva častnika ameriške mornarice,
stojiva pred tem sodiščem kot civilista.
Zahtevava lastništvo nad ladjo in njenim tovorom.
Izvolite.
Vajina zahteva naj izniči zahtevo španske kraljice?
Kje je bila ona, ko sva se midva borila z vetrom?
Kraljica Španije je ta čas vodila kraljestvo.
Ta zahteva je...
Častno sodišče!
Tu sta prava lastnika sužnjev.
V njunem imenu prilagam račun o nakupu,
ki je bil 26. junija 1839 izdan v Havani.
Sodišče pozivam,
da jima takoj preda dobrine
in ladijo.
Joseju Ruizu in Pedru Montesu.
G. Tappan?
Pozdravljeni. Sem Roger S. Baldwin, pravnik.
Pravnik za nepremičnine? - Premoženjski pravnik.
Vam lahko kako pomagam?
Ne vem. Kaj pa počnete?
Lastnik tovarn in bank sem.
Pravzaprav bi mi res lahko pomagali.
Tu sem pa zato, da jaz pomagam vam. - Vi?
Ukvarjam se z lastništvom.
Mojim strankam včasih vrnejo zaseženo, včasih pa tudi ne.
Saj gre za lastništvo.
V tem primeru vsi zahtevajo lastništvo.
Hvala, g... - Baldwin. Roger S. Baldwin.
Bojim se, da bom rabil odvetnika za kazensko pravo.
Vseeno hvala.
Brez zamere, g. Tappan,
a če bi bilo res tako,
se niti ne bi trudil priti sem.
Lep dan želim.
Za zaključek
bom pozval priznanega kolega iz Massachusettsa.
Kongresnik John Quincyj Adams
bo še enkrat preučil ta nepravilni poskus,
da bi spremenili to čudaštvo,
če smo iskreni, Jamesa Smithsona,
v tako imenovani Inštitut za državne finance.
Možda g. Adams meditira smišljajući odgovor.
Očitno poskuša g. Adams z meditacijo priti do odgovora.
Če bi bili vredni mojega odgovora, bi ga že slišali.
Kdo?
G. Tappan. Lewis Tappan.
Ga moram sprejeti?
Kje pa. Prosil je za sprejem.
Daj mi roko.
Prosi, kaj?
Nobenega Tappana ne poznam.
Večkrat ste ga že srečali. - Kje pa?
Kje je? -Tamle, gospod.
Kaj je to?
Kje? -Tale, gospod.
Lepo te je spet videti, Lewis. - Tudi vas, gospod.
To je Theodore Joadson.
Pozdravljeni. - V veliko čast mi je.
Bi lahko kje... - Pojdimo v vrt.
Tjale.
Spusti me. Sem.
Ta primerje izjemno pomemben.
Zunanji minister mu je že naklonil pozornost.
Ni vam treba kričati.
So pa še drugi, ki si jih lastijo. Dva mornarja...
Kateri letni čas je? - Prosim?
Kateri letni čas je? - Ne razumem.
To lahko ugotoviš na dva načina.
Po javorju, ki je brez listov
in po tem, da predsednika ni v Beli hiši.
Povejte, gospod,
mislite, da Burena brigajo muhe 1 1-letnice s tiaro?
Zagotovim vam lahko,
da ga zdaj zanima le eno. Vsakomur bi rad ugodil.
Kar pomeni, da nikomur ne.
Spet bi rad bil predsednik.
Daj mi roko.
Nam boste pomagali? - Spusti me.
Primi palico.
G. Adams? -Kaj je?
Kot odvetnik zveze proti suženjstvu vas sprašujem.
Nisem ne za in ne proti vašemu boju. Ne bom vam pomagal.
Gospod. - Zakaj?
Poznam vas, g. predsednik.
Vsak vas pozna, tako kot vašega očeta.
Ob njem ste bili, ko je pomagal ustvarjati Ameriko.
In vi ste posvetili življenje narediti to deželo čim boljšo.
Še nekaj je ostalo.
Nekaj, kar so očetje pustili svojim otrokom,
preden lahko vseh 13 kolonij imenujemo ZDA.
Ta naloga pa je, kot veste, zlom suženjstva.
Tudi če tega nočete priznati,
vemo, da ste proti suženjstvu. - G. Joadson.
Podpirate nas.
Šolani ste, kajne.
Zgodovinar.
Naj vam povem nekaj o vrednosti le-tega.
Bre naklonjenosti oblasti,
je vsakršna izobrazba brez vrednosti.
Verjemite mi.
Zdaj pa mi oprostite.
Zavedali smo se, da ciljamo visoko.
Merite niže.
Najdite si koga, ki je poln zanosa.
Če jih sodišče dodeli Španiji, jih bodo na Kubi usmrtili.
Če jih dobita vojaka,
Tako bodo spet umrli.
Če jih dobita Montes in Ruiz, pa... - Nekaj me bega.
Koliko so vredni za vas?
Govorim o primeru, ne o ceni.
O primeru seveda.
Primerje veliko preprostejši, kot si mislite.
To je kot z zemljo, živino in karje še takega.
Živino?
Ja. Premislite.
Edini način, da lahko sužnja kupiš je,
da je bil rojen kot suženj. Recimo na plantaži.
Imam prav?
Ja. - So rojeni na plantaži?
So? -Ja. Rojeni so kot sužnji na plantaži.
Nismo prepričani, a dvomimo.
Če so, potem so lastnina
in torej ne sodijo na sodišče.
potem so jih nelegalno pridobili.
Pozabite na upor, piratstvo, umor in ostalo.
To so le posledični dogodki.
Gre za nezakonit prevoz ukradenih dobrin.
Zmaga je naša.
To bitko moramo dobiti na bojišču pravičnosti.
Na čem?
Nepomembne pravne malenkost?
Poteptal bi svoja načela.
Ne razumem. Jaz govorim o srcu problema.
Tudi jaz.
Usoda borca proti suženjstvu
in usoda kristjana je, da rešimo te ljudi.
To so ljudje in ne živali.
Je zaradi napak v postopku Jezus najel odvetnika?
Pustil se je križati. Pa veste, zakaj?
Da bi dokazal svoje.
In to isto moramo narediti tudi mi.
Jezus je izgubil.
Ni res.
Si vasj vi, g. Joadson želite zmagati? -Si.
Jaz si.
Včasih ne dobim plačila, če ne zmagam.
Pa smo spet pri prvem vprašanju.
Pri vrednosti.
Če hočem biti boljši od tistega, ki je branil Jezusa,
bom rabil 2 in pol dolarja na dan.
Kdo so ti ljudje?
Zgledajo, kot da jim je slabo
Zabavljači so.
Zakaj zgledajo tako ubogo?
Ti ne spadaš sem.
Tudi tvoja miza ne.
Tu je dežela Temne.
Kako ste, gospod?
Kako ste?
Bi rad sedel? Sediš lahko v deželi Mende.
Kaj delaš, Temne?
lščeš težave? Samo še enkrat pre
Pokazal ti bom deželo Sherbro.
Tam?
Ne razumem.
Oprostite.
Sem Roger Baldwin.
On je Theodor Joadson. Bori se proti suženjstvu.
Tole pa je profesor Gibbs, jezikoslovec.
Kaj bi radi?
Naj govorijo.
Si ga že kdaj videl?
Z golimi rokami te ubijem, še preden dvigneš ta meč.
Je tvoj?
Je...
Ne.
Zanima me, od kod prihajate.
Kaj pravi?
Niti besedice ne razumem. Nekaj brblja.
Mislim, da je rekel, da mu pokažite zemljevid.
Kaj praviš?
Nam bo pomagal?
Ne vem.
Spominja me na Fula iz Baome,
na tistega, ki brska po slonjem dreku.
Mogoče prav zdaj rabimo takšnega človeka.
Tule je Afrika. Ste prišli iz Afrike?
Afrika?
Kaj hoče?
Kreten je. Očitno rad posluša svoj glas.
Ste bili rojeni v zahodni Indiani?
Vsi trije so kreteni.
Kaj je rekel?
Rekel je, da morajo proč.
Emancipacija je Božja volja!
Poglej, spet tisti ljudje, ki tako ubogo zgledajo.
Bog požegnaj.
Ne bojim se vas in ne vaše čarovnije!
Položi roko na to knjigo, pa bom molil zate.
V tihoti noči,
po večerni molitvi Špancev, takrat ko so že spali,
so se ti divjaki rešili okov.
Planili so na palubo, kot plenilci na plen
in se s sabljami spravili na nič hudega slutečo posadko.
Njihovo dejanje je polno nečlovečnosti.
Ti je jasno, kdo je to?
Nekakšen svetovalec. Mogoče njihov.
Niso jih samo ubili, enega so morali celo razkosati.
Pa on?
Razkosali so navadnega kuharja.
Mogoče je njihov.
Pogumna Ruiz in Montes
sta jih le nekako spravila sem.
Če ne bi imela sreče, za ta pokol ne bi nikoli slišali.
Brez njunega poguma,
bi ti divjaki ubežali roki pravice. Pa niso.
Kaj pa drekobrskalec?
Bojim se, da govori v našem imenu.
Poznate razliko med kravo in zeljem?
Kaj pa med opeko in medvedom?
Mogoče med dihurjem in doktorjem?
Špnci upajo, da nimate kaj dosti zdrave pameti.
Ta primer ne govori o umoru, o pohabitvah ali masakru.
V tem primeru gre za preprosto g
Nekaj vam bom pokazal.
Odpri usta.
Ne razume me. Jasno, saj ne govori angleško.
Abra su boca.
Tudi ne razume.
Mislil sem, da je delal na Kubi.
Mogoče mu enostavno niste všeč.
Ne bi bil prvi, g. Holabird. Se je tega naučil na Kubi?
Je to dekoracija?
Plantaže na Kubi.
Vstanite.
Lev ntate.
Vstanite.
Hvala.
Jaz govorim bolje špansko, pa sem rojen v Philadelphiji.
Na plantažah se sužnji družijo samo s svojimi.
Pogovarjajo se v domačem jeziku, ne v španščini?
'Prinesi, nesi, stoj. '
Saj tudi živali usmerjamo s preprostimi znaki.
Častno sodišče!
Jaz zastopam gospoda Ruiza in Montesa.
Vem.
Tukaj imam račun, ki potrjuje nakup teh sužnjev.
Tudi to vem.
Poleg cene so napisana tudi imena.
Jose, Bernardo, Paco in tako naprej.
V imenu svojih strank, izročam račun sodišču.
G. Baldwin, nobenega dokaza še niste predložili sodišču.
Imate kje kakšen dokument, ki bi ovrgel njihovega?
Takšnega, ki bi opravičil vaše zahteve?
Z lahkoto jih pridobim, če bi vas to zadovoljilo.
Torej jih nimate.
Imam prav?
Njih imam.
To ni dovolj.
Dobro vam je šlo.
Mislite?
Bolje, kot sem pričakoval.
Hvala.
Mislil sem, da boste pozabili,
da gre le za še en primer.
Ne skrbite. - Lepo.
Zdravo, Cinque.
Sem Roger Baldwin, tvoj odvetnik.
Ja.
Hvala.
Fino.
Dokazati jim moram od kod ste.
Pokazal bi jim rad, od kod sem.
Kako mi boš pomagal?
Kako naj ti razložim, od kod smo?
Mogoče... - Zakaj ne bi... - Izvoli.
Ti najprej povej.
Tukaj sem jaz doma. Tukaj.
Tole. Vse tole.
To je moja domovina.
Tukaj.
Kuba je otok.
Amistad.
Tukaj ste...
Tukaj so vsi umrli.
Kuba, Amistad.
Je Kuba tvoj dom? Dvomim.
Oprosti.
Afrika.
To je tvoj dom, kajne?
To je tvoj dom. Je?
Od tukaj ste prišli.
Od tako daleč
smo prišli.
Kaj bova? Daj mi papirje.
Ne greva? - Ni vredno.
Kaj pa zdaj?
Tu je nalog sodišča, ki nama dovoljuje vstop.
Kaj sta hotela? - Na ladjo.
Rekel sem, da rabita nalog.
Pridete?
Na ladjo gresta. - Ti si kriv.
Jaz? -Zakaj si odšel?
Če si papirje pustil na ladji, bi jih morala poiskati.
ZEMLJEVID KUBE
Luč.
Prižgite jo.
Saj jo poskušam.
Gospod Joadson?
Ste dobro?
Sem.
Ti dokumenti,
prosil vas bom, da jih pregledate,
so dokumenti o tovoru ladje, ki sem jih dobil včeraj.
Na prvi pogled se zdi, da govorijo v prid tožilstva.
Tole je popis tovora.
Ta dva španca
prodajata španska imena
za imena mojih klientov.
To sploh ni tovorni list Amistada.
Poglejte.
To je tovorni list portugalske ladje.
Tovorni list razvpite ladije za sužnjev, Tecora.
Tecora.
Lahko vam pripeljem ogromno prič, ki bodo potrdile,
da Tecora pljuje ob obalah zahodne Afrike.
Na Slonokoščeni obali, obali Sierra Leone.
Vem o čem razmišljate.
Sierra Leone ščiti Britanija.
Suženjstvo je prepovedano.
Njihovo glavno sidrišče so preimenovali v Freetown.
Kako lahko potem Tecora ob teh obala vseeno trguje s sužnji.
Povedal vam bom, kako.
Nezakonito.
Vseeno je, kaj pravi tožilstvo,
saj laže.
Pot mojih klientov se ni začela v Havani,
kot trdijo.
Pravzaprav dobro vedo,
da se je njihova pot začela veliko dlje.
Podcenjeval sem vas.
Resnično.
To bom vzel kot poklon. - Jasno.
Uspelo vam je.
To se lahko zdaj konča samo z osvoboditvijo sužnjev.
Krvavim?
Nič mi ni.
S čim sem si zaslužil to?
S tem, ko ste vzeli primer.
Sprejeli ste primer.
Tudi to bom vzel kot poklon.
Kot vam je lahko jasno,
želim, da ukrepate, preden postanejo Afričani
spor dveh dežel.
Dveh veličastnih dežel.
Veličastnih dežel.
Naloga dveh močnih dežel je tesno sodelovanje.
Odlično.
Suženjstvo je steber našega poslovanja z vami.
Brez le-tega, bodo dobra volja in poslovni stiki zamrli.
Bodo zamrli.
Zamrli bodo.
Brez dobrih stikov,
vam ne bi pomagali v sporu z Britanci.
Kot sužnjelastniška naroda moramo stopiti skupaj.
Govorite o človečnosti množicam, ki vas podpirajo,
a ne pozabite na moč, ki jo te množice premorejo.
Ta moč je njihovo bogastvo.
Afričanov ne smete osvoboditi.
S spoštovanjem,
Isabella II., kraljica Španije.
Ne bom se uklonil najstnici.
Ona sploh ni pomembna.
Predpubertetna.
Skrbi naj vas, kakšen vpliv bo imela zadeva tu, ne tam.
Kaj sploh vse to pomeni?
Sami ste rekli, da je to nepomembna reč. - Ne več.
John Calhoun me je obiskal.
Razložil mi je, zakaj je ta primer tako pomemben.
Gre za simbolizem,
nemenjen bolj jugu kot severu.
Če jih usmrtimo,
bodo abolicionisti pridobili še več članov.
Če pa jih osvobodimo,
bodo vse južne države proti vam.
Ponovna izvolitev bi šla po gobe.
Vse to zaradi tega?
To še ni najhujše. Je še kaj hujšega?
Calhoun pravi, čeprav se ne strinjam,
da smo vse bliže državljanski vojni.
Tole? - Ja, gospod predsednik.
A ni še vse izgubljeno.
Porotniki jih bodo izpustili. A njih lahko zamenjamo.
Res?
Vendar mislim, da moramo zamenjati sodnika.
Ga lahko?
Lahko se umakne in navede ogromno razlogov.
Dovolil sem si poiskati njegovo zamenjavo.
Našel sem nekoga, ki je veliko boljši.
Mlad je,
kar pomeni, da ga kariera še čaka.
Kar pomeni tudi, da je v njem ogromna želja po uspehu.
Sploh pa je negotov glede svoje katoliške dediščine.
Je katoličan? - Njegov ded je bil.
Mladi g. Coglin se je na vse pretege trudil to prikriti.
To je sodnik Coglin.
V veliko veselje mi je. - Hvala, ker ste prišli.
O sagi Amistad
sem bral v časopisih.
V resnih časopisih.
Da, gospod.
Zadnje poglavje je prava nesreča. Kaj pa zdaj?
Prav to sem vas prišel vprašat.
Nimate ideje.
Kako je prenesel novico mladi ad
Zelo mirno.
Vse je dal od sebe.
Dokazal je primer. - Res?
Res.
Še enkrat bo moral od začetka.
Sicer pa gre večina stvari v drugo lažje.
Zdaj je popolnoma vseeno, kaj narediti.
Baje je tega sodnika izbral Van Buren osebno.
Ne.
Sram me je priznati, a mislil sem,
da sta oblast in sodnija ločeni.
Nič kaj bolj kot tole.
Nič kaj bolj.
Zdaj vam je torej jasno. - Ja.
Gospod.
Gospod predsednik, če bi vi vodili primer... - Pa ga ne.
Hvala bogu.
Pa če bi ga. Kaj bi naredili?
Torej...
Ko sem bil odvetnik, tega je že dolgo,
sem po mnogih poskusih končno spoznal,
da v dvorani zmaga tisti
z boljšo zgodbo.
Povsem neodvetniško.
To spoznanje vam podarjam.
Hvala, ker ste si vzeli čas.
Kakšna je njihova zgodba?
Prosim?
Kakšna je njihova zgodba?
Iz zahodne Afrike prihajajo.
Kakšna je njihova zgodba?
Od kod ste doma, g. Joadson?
Iz Georgije.
Iz Georgije? -Ja.
Se s tem okarakterizirate? Je to vaša zgodba?
Ne.
Nekdanji suženj ste, ki se je zavezal abolicii.
In na svoji poti ste naleteli na ogromno ovir.
To je vaša zgodba, kajne?
Z mladim kolegom
sta dokazala kdo so.
Afričani so. Čestitam.
Ne vesta pa,
in nista se niti trudila, da bi to izvedela,
kdo so ti ljudje.
Imam prav?
Sedem.
Osem.
Devet.
Deset
Bi poskusili, g. Baldwin?
Štejte od ena do deset.
Ena.
Dve.
Tri.
Štiri.
Pet.
Kaj se dogaja tukaj?
Ne vem. Sinoči je nekdo umrl.
Hoteli smo odnesti truplo, da bi ga pokopali.
Nočejo nam ga predati.
Radi bi ga pokopali.
Radi bi ga pokopali po svojih običajih.
Če ga ne, jih bo njegova duša večno preganjala.
Če bi bil na vašem mestu,
bi jim dovolil, da ga pokopljejo.
Istih misli sva.
Ime mi je Kai Nyagua.
To je James Covey.
Govorim mendejščino in angleščino.
Pogovorila se bosta z mojo pomočjo.
Obleka?
Pa ime?
Suženjstva so me rešili Britanci.
Ostal sem pri njih.
Težavo imamo.
Sodnika, ki naj je bil naklonjen so zamenjali.
Zdaj imamo novega sodnika, ki bo odločal brez porotnikov.
Tega ti ne morem razložiti tako, da bi razumel.
Tega ne razumem niti sam.
To se je pač zgodilo.
Nisem dober govorec ali svetovalec.
V svojem poklicu nisem hudo uspešen.
Dvomim, da bom lahko sam prepričal novega sodnika.
Tvojo pomoč rabim.
Ko bomo v sodni dvorani, bi rad, da spregovoriš.
Jaz nisem svetovalec.
Ne morem govoriti v imenu drugih.
Drugi pravijo, da lahko.
Pravijo, da si velik mož.
Nisem.
Slišal sem nekaj o levu.
Menda si sam ubil zver,
ki je, tako strašne, ni videl še nihče.
Je to res?
Veliko ljudi je pobil.
Celo nekaj lovcev.
Vse, z mano vred, je bilo strah.
Z družino smo legli k počitku,
ko se je zver naenkrat prikazala.
Ko me je hotela napasti,
sem pograbil velik kamen in ga zagnal vanjo.
Po nekem čudežu sem jo zadel.
Ni vedel, kako jo je ubil, a jo je.
S kamnom.
Vsi v vasi so mi bili hvaležni.
Izkazovali so mi spoštovanje.
Z mano so delali kot s princem.
Podarili so mi častna oblačila.
Vsa darila sem sprejel.
Vedel pa sem, da si jih ne zaslužim.
nama tega danes ne bi razlagal,
ker bi bil mrtev.
Razumeš?
Nisem velik človek.
Samo srečo imam.
Prepričljivo, vendar pozabljaš na nekaj.
Na drugega leva.
Na Amistad. Na upor.
Je bilo tudi to naključje. Dvomim.
Tisto ni bil pogum.
Vsak bi naredl isto, da bi se vrnil k družini.
Tudi ti bi to naredil.
To naj bi bilo tvoje.
Dala mi ga je žena.
Varoval naj bi me.
Povedati mi moraš, kako ste prišli sem.
Še enkrat te bom udaril, če boš govoril.
Dajem ti del pridelka. Vsega ti dam, če me...
LOMBOKO, SUŽENJSKA UTRDBA
Bog vas blagoslovi.
Bog ima vse rad. Bog vam odpušča.
Ta je bolan, ničesar mu ne daj.
Njej.
Njej ne.
HAVANA, KUBA
Nimamo veliko časa.
Gremo. Nimamo več časa.
Visokega in suhega.
Še enega suhega.
Bernardo.
Vsi pod palubo.
Tudi njiju sem hotel ubiti.
Toda nekaterim sta obljubila, da nas bosta odpeljala domov.
Hvala.
Gospod Holabird.
Zgodba in pol.
Spletke, ugrabitev.
Pogum, ki je vzniknil iz trpljenja.
Vse je bilo res. Je res tudi naslednje?
Določena plemena v Afriki imajo že več tisoč let
v lasti sužnje.
Prevedite.
Ja.
Kako postane nekdo suženj v vašem plemenu?
Recimo v plemenu Mende, kateremu pripadate?
Prevedite.
Vojne, dolgovi.
In koliko ljudi je vaših dolžnikov?
Ne razumete.
Prosim? -G. Holabird bi rad zastrašil mojega kolega.
Mendi ne govorijo o sužnjih, pač pa o delavcih.
Imajo ti delavci svojo zemljo? Prejemajo plačilo za delo?
Lahko prenehajo z delom, če se tako odločijo?
Zaslišuje prevajalca.
Ne, odgovarja v imenu priče.
Priča nima priložnosti, da bi... - G. Baldwin.
Prav.
Saj je vseeno, kako pravijo svojemu suženjstvu.
Ideja je ista.
Verjetno jo tudi razume.
Konec koncev gre vendarle za denar, kajne?
Sužnji, delo, denar. Takšna je ideja.
Vseeno kje. Pri nas ali v Afriki.
Sem pa malce zmeden.
Ali tudi vi ubijate svoje sužnje na način,
ki ste nam ga tako živo opisali?
Nikakor. To ne bi imelo smisla.
Bilo bi, kot če bi požgali hišo,
oziroma kolibo. Imam prav?
Kako boste razložili to?
Ne razumem vas.
Pač. Razumete me tako kot vsi.
Obnašanje, ki ga pripisujete svojim mučiteljem,
žrtvam, če smo preciznejši, je povsem brez smisla,
tako kot vaše pričanje.
Niti sami ga ne razumete.
A vseeno hvala.
Če ne drugega, je bilo vsaj zabavno.
Nimam več vprašanj.
Kapitan Fitzgerald,
kaj delate v službi njenega veličanstva?
Ob Slonokoščeni obali iščemo ladje s sužnji.
Zakaj?
Ker britanski zakoni prepovedujejo suženjtvo.
A kljub vsemu na območju Sierra Leone
potekajo nezakoniti prevozi sužnjev?
Celo nič neobičajnega niso.
Kaj v njegovem pričanju se vam zdi verjetno?
Njegov opis suženjske utrdbe.
Utrdba obstaja.
Ste jo že videli?
Nismo je še odkrili. Imamo pa dokaze, da obstaja.
Kakšne dokaze? Govorice?
Poročila.
Taka poročila, kot smo jih slišali danes?
O obstoju utrdbe so že poročali.
Cinque je opisal tudi umore ljudi na Tecori.
G. Holabirdu se to zdi nemogoče. Kaj pa vam?
Kadar so trgovci mislili, da jih bomo prestregli,
so sužnje zmetali prek krova in se tako znebili dokazov.
Utapljajo ljudi? - Ja.
Trgovina s sužnji očitno sploh ni dobičkonosen posel.
Zakaj bi lovili ljudi in jih potem metali preko krova?
To je zelo donosen posel.
Ko bi le lahko podkrepili Cinquejevo zgodbo
s kakšnimi dokazi. - Seznam tovora.
Tole?
S tovornim listom Tecore?
Opazite lahko, da je 10. maja
popravljeno število sužnjev. Za 50 jih je manj.
Kaj to pomeni?
Upoštevajoč Cinquejeve besede,
pomeni to naslednje:
Ker so bili za tolikšno število ljudi slabo založeni,
so rešili problem tako, da so jih zmetali prek krova.
Gledam tovorni list,
a nikjer ne piše: Danes smo zmetali v morje 50 sužnjev.
10. maja ali pa kateri koli drug dan.
To je vendarjasno.
Opazim lahko le, da se je spremenila teža tovora.
Vidim samo spremembo v teži. To pa je tudi vse.
Preprosto. Pošastno računsko.
Za vas morda res. Jaz pa bi rabil boljši izračun
in boljšo domišljijo.
Za zmanjšanje katere teže pa mislite, da gre?
So odvrgli jadro ali jambor?
Dajte
nam svobodo.
Dajte nam svobodo.
Dajte
nam svobodo.
Gospod sodnik,
recite obtožencu, naj ne moti sojenja z izbruhi.
Dajte nam svobodo!
Umirite ga.
Med zasliševanjem ne more kričati: Dajte nam svobodo!
ali kar koli drugega!
Dajte nam svobodo!
Ne pretvarjaj se, da te zanima.
Nihče te ne gleda.
Ne pretvarjam se. Zanima me.
Življenja teh ljudi so polna trpljenja.
Z njegovim rojstvom se je vse spremenilo.
Kdo je to?
Ne vem, a povsod ga spremlja sonce.
Tukaj z rokami zdravi ljudi.
Ščiti jih.
Dajejo mu otroke.
Kaj je to?
Tudi po morju je znal hoditi.
Potem pa se je nekaj zgodilo.
Ujeli so ga. Obtožili so ga zločina.
Tu ima zvezane roke.
Verjetno je kaj zagrešil.
Zakaj? Kaj smo mi zagrešili?
Kar koli je zagrešil, je bilo dovolj, da so ga ubili.
Bi rad videl, kako so ga ubili?
To je samo zgodba.
A to še ni vse.
Njegovi ljudje so ga sneli z...
Odnesli so ga v jamo in ga zavili v platno.
Mislili so, da je mrtev, a se je prikazal in spregovoril.
Končno je odšel v nebo.
Sem gre duša, ko enkrat umreš.
Sem bomo šli tudi mi, ko nas bodo ubili.
Ni slabo.
Baukei...
Dvigni glavo.
Vstanite.
Po dolgem razmisleku
nisem našel razloga, ki bi ovrgel dokaze tožilstva.
Brez dvoma so, tožilec Holabird,
in njen minister, gospod Calderon,
delovali prepričani
v pravilnosti svojih dejanj.
Mislim tudi, da sta gospoda Ruiz in Montes
povedala napačen izvor ujetnikov.
Prav to pa se je grdo poigralo z njihovo usodo,
kot tudi z usodo špancev.
So bili rojeni v Afriki?
Ker bo odgovor na to vprašanje vplivalo na odločitev sodišča,
bom vprašal še enkrat.
So bili rojeni v Afriki?
Mislim, da so bili.
Prav zato
je zahteva kraljice neosnovana.
Prav tako zahteva poročnikov Meadeja in Gedneyja.
Zato zdaj ukazujem aretacijo gospodov Ruiza in Montesa.
Zvezni maršali ju obtožujejo
trgovine s sužnji!
Ukazujem tudi, da takoj izpustite Afričane.
Ob prvi priložnosti jih bomo
na vladne stroške
odpeljali domov v Afriko.
To! Uspelo nam je!
Povej jim, da nam je uspelo.
Poglejte jih.
Kraljici najbolj moti
arogantna neodvisnost ameriških sodišč.
Če ne vladaš sodiščem, ne moreš vladati.
Vsak pravi Američan vam bo rekel,
da smo svobodni prav zaradi neodvisnosti sodišč.
Lepo, da si prišel, John.
G. predsednik,
senator Calhoun je tukaj.
John!
Bal sem se, da ne boš prišel.
Ni se ti treba več bati.
Hvala. Izvolite.
Mislil sem, da ne bo prišel. - Rekel je, da ne bo.
Veste, g. Calderon,
v tem delu dežele je vse več ljudi,
ki imajo nas južnjake
za manjvredne.
Pozabljajo, da je suženjstvo del nas
in da bi z njegovim uničenjem
uničili tudi nas kot narod.
Suženjstvo se jim zdi nemoralno.
Takšni smo torej tudi mi.
Nemoralni in manjvredni.
Manjvredni smo na enem področju.
Nismo tako spretni pri ustvarjanju dobička.
Nismo tako bogati kot naši sosedi severnjaki.
Še vedno se komaj prebijamo.
Če nam zdaj vzamejo naše bistvo...
Vsi vemo, kaj bo potem jug in kaj sever.
Oni bodo gospodarji, mi pa sužnji.
A ne brez boja.
Senator Calhoun je skromen.
Še nekje ni manjvreden. V umetnosti pretiravanja.
Vprašajte se,
katero sodišče bi rado zanetilo ogenj?
Kdo bi si želel predsedovanja,
ko bi se začelo vse sesedati?
Nobeno sodišče, razen tega.
Noben predsednik, razen tokratnega.
Zato nas ne sodite prehudo.
Prav tako ne tudi kraljica.
Sodišče in predsednik se morata odločiti,
ne ali so Afričani
dvignili meč nad sovražnika,
ampak
ali ga moramo mi.
Pridite, g. Joadson.
Žal prinašam
slabo novico.
Naš boj bo vreden več, če umrejo, kot če ostanejo živi.
Mučeništvo, g. Joadstone.
Še nikoli ni bilo boljše priložnosti za spremembo.
Dobro veste, da je to res.
Res je.
Toda verjemite mi, da sem videl,
da nekateri sovražijo suženjstvo bolj kot vse,
razen sužnjev samih.
Če bi radi vzbudili sovraštvo v človeku, g. Joadson,
jim morate le spregovoriti na tak način.
Naš predsednik,
naš 'poglavar',
se je pritožil na vrhovno sodišče.
Kaj to pomeni?
Še enkrat bomo morali na sojenje.
Vem, da je težko razumeti.
Tega še sam ne razumem.
Rekli ste, da bomo svobodni, če bomo zmagali.
Rekel sem, da smo zmagali na nižjem sodišču.
Ni res!
Rekel sem, da smo zmagali na nižjem sodišču.
To si rekel!
Res sem to rekel.
Pa ne bi smel.
Reči bi moral... - Tega ne morem prevesti.
Česa? -Besed "moral bi".
Ne obstaja enakovredna beseda v vašem jeziku?
Ne! ali nekaj naredite ali pa ne.
Hotel sem reči...
Ne na ta način.
Poskušaj razumeti, Cinque!
'Mislil' je enako kot 'moral'. Ne razumete jezika.
Poslušaj me.
Raumi, kar ti govorim.
Kar sem ti rekel pred sodbo,
je skoraj res. Skoraj.
Ja, a ne vedno.
In prav to se je zgodilo nam.
Kakšen kraj je to?
Skoraj mislite, kar govorite. Kjer pravo skoraj deluje.
Kako lahko živite tako?
Gospod John Quincy Adams,
član spodnjega doma Kongresa.
Kot vem, ste seznanjeni
z dilemo Afričanov z Amistada.
Če je to res, potem veste,
da smo jih uspešno zastopali.
Kljub vsemu
se je predsednik Van Buren
na odločitev sodišča pritožil vrhovnemu sodišču.
Vem, da se zavedate,
da ima sedem od devetih sodnikov v lasti sužnje.
Potrebujemo vas.
Če kdaj, potem je zdaj čas,
da se udeležite bitke.
Napočil je čas.
Nekoč je Cicero v bran republike rekel Claudiusu:
Izid vojne je odvisen od življenja junaka in odličneža.
Tokratje odvisen od dveh.
Od vklenjenega junaka in od vas, gospod.
S spoštovanjem, Roger S. Baldwin.
Oprostite mi za trenutek.
Se je g. Adams kaj oglasil? - Kaj je rekel Cinque?
Noče govoriti s tabo.
Noče govoriti z mano?
Ne.
Kako napreduje angleščina? Verjetno kot moja mendščina.
Vem, da ni nujno, da o tem premišljuješ,
vendarjaz sem vse, kar ti je ostalo.
In ker nimam več strank,
si tudi ti vse kar imam jaz.
Poglej, to sem jaz.
Vidiš, kako to deluje?
Tudi tole je zame.
Še več groženj s smrtjo dobivam.
Nekatere so podpisane.
Nekatere so celo od mojih strank.
Ali bolje, od mojih nekdanjih strank.
Še nekaj se zgodi, če ostaneš brez strank.
Svoboden sem.
Tu lahko sedim, dokler me ne boš opazil.
To besedo si razumel kaj?
Svoboden.
Bova pa samo sedela.
Cezar.
Cicero je to rekel Cezarju, ne Klavdiju.
Kavdij se ni rodil še naslednjih sto let.
Vsaj za enega ste vedeli.
Je to on?
Ja.
Odklenite vrata.
Že 15 let se spogleduje z abolicionisti,
šele zdaj pa se jim je pridružil.
Koliko je star?
Za kaj resnega je že prestar.
Menda prespi vse razprave.
Najprej predsednik, nato kongresnik in odvetnik.
Le česa se bo zdaj lotil?
Le kako se počuti? -Zakaj?
Zdaj je spoznal, da se ga bodo kljub vsem uspehom
spominjali le kot predsednikovega sin.
Adamsa se bodo spominjali le po imenu Quincy.
Je še kaj bolj bednega nekdanji predsednik?
Govoril sem o Johnu.
Gospod? -Ja.
Vprašati vas moram, ali ste pomislili na pristojnosti.
Kaj?
Ladjo so zajeli globoko na morju.
Ker ne Španija ne Amerika nista lastnici morja,
zakaj potem velja sporazum?
Sporazum ne omenja pristojnosti na morju.
Vprašal me bo, zakaj?
Ker sem jaz tako rekel.
Oprostite. - Ja?
Zanima ga, če je last Ruiza in Montesa,
Ali njihovi državljani.
Ker piše v sporazumu: Ali njihovi državljani.
Hvala.
Dobra ideja.
Ima Britanija z Afriko sklenjen kak sporazum,
ki bi izničil tega med Španijo in Ameriko?
Ne.
Ima Amerika sporazum z Afriko? - Ne.
Ima Španija sporazum z Afriko? - Ne.
Ima Connecticut kak sporazum z Afriko?
Ne. Dovolj!
Snemite mu okove.
Žal imam ukaz...
Snemite mu jih, prosim.
Razumem, g. predsednik.
To je phalaenopsis iz Kitajske.
To je primula iz angleških vrtov.
Tale lilija pa je iz južne Francije.
Tole plezalko, 'blush noisette',
pa sem prinesel iz Washingtona.
Vendar tega nikomur ne povej.
Kar.
Afriška vijolica. Zelo težko sem jo dobil.
Razumeš, da greš na vrhovno sodišče?
Veste, zakaj?
Tam nas bodo končno ubili.
Ne.
Mogoče imate prav.
Nisem mislil tega.
Tja gremo iz drugega pomembnejšega razloga.
Pomembnejši pa je bolj za nas kot za vas.
Nikar.
Veš, kdo sem jaz? Ti je kdo povedal, kdo sem?
Kaj so ti povedali?
Da ste poglavar. - Bil sem poglavar.
Poglavar ostane poglavar tudi po smrti.
Ko bi to le bilo res.
Res bi bil vesel.
Poskušaš vladati modro in s trdo roko.
Poskušaš vladati tako, da bi izboljšal življenja ljudi.
Poskušaš ubiti leva.
Žal pa človek ni vedno dovolj moder ali močan.
Čas pa mineva
in priložnost izgine.
Poslušaj me.
Primer bomo predstavili
na najpomembnejšem sodišču v državi.
Spopadli se bomo z levom, ki lahko razdeli deželo.
Branimo pa se lahko le s kamnom.
Vem, da si, tako kotjaz,
ne želiš biti središče tega.
A žal so naključja hotela tako.
Ves svet gleda.
Kaj naj naredimo?
Bo pomagal? Več vprašanj ima kot odgovorov.
Kaj je rekel? - Nisem ga slišal.
Poslušaj me.
Iskren bom s tabo, ker si iskrenost zaslužiš.
Pripravil te bom,
ali bolje, razložil ti bom,
da nas čaka težka naloga.
Tam ne bomo sami.
Seveda ne bomo. Z nami bo tudi pravica.
Tam bo g. Baldwin.
Mislil sem na naše prednike.
Priklical jih bom
iz začetka časa
in jih prosil za pomoč
pri sojenju.
Prišli bodo,
kajti v tem trenutku sem jaz razlog njihovega obstoja.
Gospodje sodniki.
V pravo uteho mi je, da je kolega Baldwin
tako dobro zastopal ta primer.
Pravzaprav nimam kaj dodati.
Pa vendarle.
Zakaj smo se zbrali?
Zakaj se je navadna tožba
znašla pred Vrhovnim sodiščem?
Se bojimo, da je nižje sodišče zgrešilo v odločitvi?
Ali pa nas bojazen pred
državljansko vojno sili,
da poiščemo simboliko v preprostem primeru?
Bomo zamižali pred resnico,
čeprav stoji pred nami kot mogočna gora?
Resnica.
Z resnico delamo kot s sužnjem.
Pretepamo jo, pomilujemo in siromašimo.
Pa tega ne počnemo z modrostjo prava,
pač pa z roko predsednika.
To ni navadna tožba glede lastništva,
temveč najpomembnejši primer v zgodovini.
Saj gre pravzaprav
za človeško naravo.
To so...
in zunanjega ministra.
Preberite jih
in presodite.
Hvala.
Nekaj v njih se nenehno ponavlja.
Kraljica je mnenja, da je naše sodstvo nesposobno.
In kaj bi bilo bolj po njenem okusu?
Da sodišče obsodi Afričane?
Dvomim.
Pa še nekaj.
Rada bi, da se naša sodišča obnašajo kot njena.
Sodišča, s katerimi se igra
Sodišča, ki delajo tako, kotjim naroči.
Sodišča, s katerimi bi se lahko igrala.
Sodišča, na katera bi bil
naš predsednik zelo ponosen.
Hvala.
Tale listje izdal predsednikov kabinet.
Gotovo ste ga prebrali.
Predsednik vsaj upa, da ste ga.
To je zadnja izdaja.
V njem je nek članek 'revnega človeka z juga'.
Morda ga je napisal John Calhoun.
Ni je še bilo civilizacije,
katere en del se ni dvignil nad drugega.
To se je dogajalo že v antiki.
To dokazuje zgodovina.
Že v raju, kjer sta bila ustvarjena samo dva,
je bil eden podrejen drugemu.
Suženjstvo je med nami
in ni ne grešno in ne nemoralno.
Tako kot vojna in sovraštvo,
je tudi suženjstvo normalno in neizbežno.
Ne strinjam se ne s člankom
ne z našim predsednikom,
ter trdim, da je vsak človek,
čeprav je to kontraverzna ideja,
svoboden.
Svoboden.
Dokaz za to je, kako se človek trudi zanjo,
ko jo izgubi.
Rešil se bo okov, zdesetkal sovražnika.
Poskušal bo, čeprav so njegove možnosti nične,
priti nazaj domov.
Cinque, vstani,
da te bodo lahko vsi videli.
Ta človek je črn, kar lahko vsi vidimo.
Pa lahko vidimo tudi drugo resnico?
Da je on edini junak v tej dvorani.
Če bi bil belec, zdaj ne bi bil tukaj.
Če bi bil bel in bi ga ujeli Britanci,
pod težo vseh medalj ne bi mogel niti stati.
O njem bi pisali pesmi.
Največji pisci našega časa bi pisali knjige o njem.
O njegovih junaštvih bi govorili v učilnicah.
Naši otroci bi,
saj bi mi poskrbeli za to.
poznali njegovo ime.
Če ima jug prav,
kaj naj potem s tem sramotnim nadležnim dokumentom?
Kaj naj z deklaracijo o neodvisnosti?
Kaj naj z njeno vsebino?
Vsi smo enaki; neodtujive pravice; svoboda...
Kaj naj s tem?
Eno rešitev poznam.
Zadnjič sem se pogovarjal s Cinqueom.
Razložil mi je, kako Mendei,
to je njegov narod,
če se znajde v težavah,
prosi za pomoč svoje prednike.
Tradicija.
Verjamejo, da lahko prikličejo duše svojih prednikov,
ki niso nikoli odšli.
Modrost in moč očetov
bodo dobili v pomoč.
James Madiosn, Alexander Hamilton,
Benjamin Franklin, Thomas Jefferson,
George Washington,
John Adams.
Dolgo smo odlašali s prošnjo za pomoč.
Morda smo se bali spoznanja,
da naša osebnost, ki jo tako spoštujemo,
ni le naša.
Mogoče smo se bali, da bomo videti slabiči.
Zdaj končno razumemo,
da to ni res.
Zdaj razumemo.
Prisiljeni smo bili razumeti
in objeti idejo,
da smo to, kar smo,
pravzaprav vseskozi bili.
Rabimo vašo modrost in moč,
da premagamo naše strahove, predsodke,
nas same.
Dajte nam pogum, da se odločimo prav.
In če to prinese državljansko vojno?
Naj jo.
In če jo, naj bo to zadnja ameriška revolucija.
To je vse.
V primeru ZDA proti Afričanom iz Amistada
je to sodišče mnenja,
na katerega se je tožilstvo naslonilo,
ni pomembno.
V 9. členu piše, in citiram,
'Zajete ladje in tovor se vrne lastniku. ' Konec citata.
Toda sodišče ni zadovoljno z dokazi,
da so ti Afričani last Špancev.
Ostala nam je druga rešitev.
Niso sužnji,
zatorej ne morejo biti predmet prodaje.
So svobodni ljudje s pravnimi in moralnimi pravicami.
S pravico upora proti tistim,
ki jim jemljejo svobodo.
Z enim glasom proti
smo razsodili,
da jih takoj spustimo na prostost
in če bodo želeli,
da jih odpeljemo domov v Afriko.
Hvala.
Torej...
Kaj ste jim povedali?
S katerimi besedami ste jih prepričali?
Z vašimi.
Za vašo varnost.
Hvala
Baldwin.
Hvala, Cinque.
Seingbe.
Osvoboditev Lomboka, suženjske utrdbe
Lahko, gospod!
Ogenj!
Na mestu predsednika je Martina Van Burena
zamenjal William Henry Harrison
Zapisuj.
Ministru zunanjih zadev,
gospodu Johnu Forsythu.
Z velikim veseljem vas obveščam, da imate prav.
Suženjska utrdba Sierra Leone res ne obstaja.
Kraljica lsabella se je glede Amistada
pogajala še s sedmimi predsedniki ZDA.
Z zmago Konfederacijske vojske v Atlanti leta 1864
je izgubila še zadnje upanje na kompenzacijo.
Cinque se je vrnil v Sierro Leone, v vojno.
Vas je bila uničena, njegove družine ni bilo nikjer več.
Verjetno je bila prodana v suženjstvo.
Režija
Scenarij
Tehnična obdelava BLITZ Film&Video Distribution